![](/media/3383/rokkesten-snit-web1200.jpg?center=0.34957020057306593,0.44833333333333331&mode=crop&width=1200&height=400&format=jpg&quality=70&rnd=131487356370000000)
143 Rokkestenen i Paradisbakkerne
Rokkestenen
![](/media/3376/majarokker-web1200.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=800)
"Undertegnede Lars Peter Munch, ejer af den 17de Selvejergaard i Ibsker Sogn samt ejer af Tarul matr. nr. 149y af Ibsker Sogns Udmarkslod matr. nr. 149 ax fredlyser herved under Direktionen for Universitetes mineralogiske Museum i København en på ovennævnte matr. nr. 149 y liggende stor Rokkesten tillige med en Plads af ni Fod ud til alle Sider fra Stenen.
I denne Fredning indbefattes ogsaa de af Ejeren paa denne Plads, og omkring den, rejste Bænke og en Stang, der er rejst for at besøgende Folk lettere kunne finde Stedet.
Da det saaledes er mit Ønske, at denne interessante Rokkesten tillige med den ovenfornævnte Plads omkring den til alle tider skal være fredet, saa gøres det herved alle kommende Ejere eller Brugere af denne Jordlod paa hvilken den ligger, til ufravigelig Pligt at lade Stenen og Pladsen i Fred.
Dog skal det være besøgende Folk tilladt at sætte Stenen i den rokkende bevægelse, der gør den til Rokkesten, hvis det blot iagttages, at den derved ikke bringes ud af sin Stilling.
Stenen er en stor Granitblok: ca 9½ Fod høj, ca. 14 Fod lang og ca. 7 Fod tyk.Den ligger på en Skrænt ned til et forhenværende Mosehul (Skomagerdammen), som nu er Eng.
Det bemærkes, at der på Stenen er indhugget Navnemærker, bl.a. 16/11 75 L.M.
For enhver Beskadigelse af Stenen eller af Bænke og Mærker, og i det hele taget for enhver Forstyrrelse af Stedets Fred betales efter nærmere Bestemmelse af Direktionen for Universitetes Mineralogiske Museum en Bøde fra 1 til 20 Tønder Byg efter Kapiteltaxt, hvilken Bøde i hvert enkelt tilfælde tilfalder de fattiges Kasse i Ibsker Sogn".
![](/media/3384/rokkestensommer-web1200.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=800)
Skomagerdammen
På nogle udskiftningskort fra 1802 i Matrikelarkivet finder man første gang stednavnet Skoemagerdammen.
Den er tegnet med på de første matrikelkort fra 1818, Original 1-kortet, over den del af Højlyngen, og i Bornholmske Stednavne fra 1951 bliver den omtalt som en "Eng i Højlyngen".
![](/media/11612/skoemager-dammen-1818a-web.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=800)
![](/media/11613/skomagerdam-oprenset-2-web.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=800)
![](/media/12111/rokkesten-snit-web.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/3381/rokkestenforaar1-web1200.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/3374/boernrokker-web1200.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/9064/rokkesten-boern-web.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/3379/rokkesten3-web1200.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/3375/inskription-web1200.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/6713/runer1-web2500.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/3377/paradisbakkegranit-web1200.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/6714/runer2-web2500.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/3386/sten-ved-skomagerdam-web120.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)
![](/media/11614/skomagerdam-oprenset-januar-2022-web.jpg?upscale=false&format=jpg&quality=75&width=400)